Oro och frustration bland medlemmar i sydöstra länsdelen
2024-08-29
![Karta får/get-besättningar i Östergötland](https://lrf.imagevault.app/publishedmedia/gsvc7648p64swvry7ddw/Karta_fa-rbesa-ttningar_i_O-stergo-tland_2024.png)
Varg har vid flera tillfällen under sommaren angripit tamdjur söder om Söderköping. Med anledning av det arrangerade LRF tillsammans med Länsstyrelsen ett möte för djurägare i området. Det var närmare 50 personer som samlades i Fröberga bygdegård för att ta del av information från Länsstyrelsen, lyssna till Svenska Jägareförbundet om pågående skyddsjakt och för att prata med varandra.
Länsstyrelsen beskrev förutsättningar för Sveriges och länets rovdjursförvaltning och vilka ramar myndigheten har att förhålla sig till. Den nuvarande förvaltningen utgår från att det ska finnas minst 300 vargar i landet. Enligt EU-regler får landet inte understiga miniminivån och det ska finnas marginal uppåt. Det totala antalet vargar i Skandinavien vintern 2023/24 beräknades till cirka 440 vargar, varav omkring 375 i Sverige. Det var en förväntad sänkning med anledning av jaktliga uttag och övrig dödlighet.
- Nu sittande regering har föreslagit en sänkning av vargstammen i Sverige till 170-270 vargar med en dragning åt det lägre spannet, vilket har utretts av Naturvårdsverket. Men där är vi alltså inte idag, berättar Anna Åman sakkunnig på LRF-kontoret i skogs- och viltfrågor.
Länsstyrelsen i Östergötland har rätt att besluta om skyddsjakt och kan numera även vara delaktig i beslut inför tilldelning av licensjakt. Licensjakten ska kunna användas dels för att minska koncentrationer i vargtäta områden, men även för att ta bort skadegörande revir eller för att undvika etablering i tamdjurstäta områden. Länsstyrelsen visade en karta över djurgårdar med får/get i Östergötland som visar tamdjurstäthet i länet. Naturvårdsverket beslutar antalet vargar som får skjutas vid en licensjakt. Tilldelningen blir utifrån det utrymme som finns för licensjakt.
Hur ska man agera som djurägare?
Länsstyrelsen berättade även om vad som händer vid ett angrepp och vad man som djurägare ska göra.
- Ring journumret 010-223 55 45 direkt vid ett angrepp. Det är bra att lägga in numret i mobilen i förväg så att det finns tillhands vid behov. Till detta nummer anmäler man också om man dödat varg med stöd av § 28.
- Håll koll på djuren så angrepp upptäcks tidigt för en bättre analys av angreppet och för att säkra upp för övriga djur och att insatser kan göras effektivt vid eventuell skyddsjakt.
- Länsstyrelsens besiktningspersoner hjälper till i det akuta skedet med att samla in djur, informera djurägaren om möjlighet till stöd, bidrag och ersättningar.
LRF tipsar även om att föra dagbok, fota och rapportera. Inte bara vid angrepp, utan även om man ser varg eller att djur är oroliga. Det bidrar till underlag för Länsstyrelsen att kunna fatta välmotiverade beslut för skyddsjakt, eller om man använder § 28 för att skydda sina djur vid pågående/förestående angrepp.
Länk: Läs på om §28 och vad som gäller >>
- Vid angrepp blir det ofta medial uppmärksamhet. Det är Länsstyrelsen som uttalar sig. Vill journalisten ha ett näringsperspektiv går det bra att hänvisa till LRF om man själv inte vill möta media, berättar Anna Åman.
Skyddsjakt pågår söder om Söderköping
Det pågår skyddsjakt söder om Söderköping. Svenska Jägareförbundet har ett särskilt uppdrag att utföra skyddsjakt med en förberedd organisation för ändamålet. Det finns jaktledare utsedda och registrerade lokala jägare som får särskilda instruktioner. Observera att man inte har rätt att nyttja skyddsjakten som enskild jägare utan att vara en del i den förberedda skyddsjaktsorganisationen. Jaktledaren har nära kontakt med lokala skötselområden.
Reflektioner från kommungruppens ordförande
Lennart Andersson, ordförande i LRFs kommungrupp i Söderköping, delar tankar från mötet och händelserna i stort.
- Det har kommit varg till en helt ny bygd där det är tätt med fårbesättningar och det finns en stor oro och rädsla för vargen både på landsbygden och i tätorten. Det har till exempel gått ut ett mejl till föräldrar i Östra Ryd att barnen inte får leka i skogen vid skolan på rasten på grund av vargarna.
Lennart lyfter att vargantal, skyddsåtgärder och ersättningar, det praktiska, är en del i förvaltningen men att det mänskliga perspektivet behöver ges större utrymme.
- Vi kan räkna vargar och betala ut ersättningar, men måste också ta människors rädsla på allvar. Om inte får det konsekvenserna att betesdjuren försvinner och företag lägger ned.
- Länsstyrelsen gör ett ärligt och bra jobb utifrån det regelverk och de ramar som finns. De var snabba med skyddsjakt, men det skulle behövas hjälpmedel för att snabbt få fatt på problemvargar och öka förtroendet för förvaltningen.
Vad gör LRF i vargfrågan?
Förutom stöd till drabbade medlemmar arbetar LRF med att driva frågan gentemot politiker och myndigheter. Läs mer här >>
Bland annat driver LRF att förutsättningar för skyddsjakt behöver förenklas.
- Det är ytterst bekymmersamt att juridiken övertrumfar politiken då domstolspraxis inte är samstämmigt med Naturvårdsverkets riktlinjer för skyddsjakt, säger regionordförande Jeanette Blackert.
Politiken önskar en sänkning av vargstammen och enklare förutsättningar för skyddsjakt och ett av rovdjursförvaltningens mål är att tamdjurshållning inte avsevärt ska försvåras av rovdjur.